Első ízben rendezték meg a cigány gasztronómia és kultúra napját a miskolci Baptista Szakiskolában
![Első ízben rendezték meg a cigány gasztronómia és kultúra napját a miskolci Baptista Szakiskolában](https://dikhmedia.hu/wp-content/uploads/2024/06/pexels-jimmy-elizarraras-613804445-25584002-scaled.jpg)
Hallgasd élőben!
Első ízben rendezték meg a cigány gasztronómia és kultúra napját a miskolci Baptista Szakiskolában. A romák eredetéről a köztudatban romantikus elképzelések élnek. Olyan hiedelmek is napvilágot láttak, mely szerint a fáraók népeként Egyiptomból származnak. Ezzel szemben az igazság az, hogy a romák őshazájának helye az India észak-nyugati területén fekvő, Pandzsab. Lassú, de folyamatos elvándorlásuk őshazájukból az V. században kezdődött. Történetük során a romák sosem viseltek hadat, nem alapítottak fejedelemségeket, királyságot, sem önálló államot. Magyarországra a XV. században indult meg a roma népesség letelepedése a Balkánról. Nagyobb arányú bevándorlásuk, főleg az Alföld térségébe azonban csak a török hódoltság után, a XVIII. században következett be, amikor is Mária Terézia intézkedései nyomán szisztematikusan jöttek a romák. A cigányság a magyar kultúrának komoly része, ez nem csak a zenére jellemző, de más kulturális megnyilvánulásokra is, mint a konyha.
Ha valakit megkérdezünk arról, hogy egy mondatban foglalja össze a cigánykonyha jellemzőit, azt fogja mondani, zsírosak, paprikásak és csípősek az ételeik. Ezek a jellemzők tényleg igazak, de ennél sokkal gazdagabb és színesebb a romák étkezése. Különösebb vallási-ünnepi, hagyományozott étrendjük nincs. Sose volt, mint saját konyhaművészetük sem. Csak a halotti virrasztókon fogyasztanak szinte mindenütt túrót, s isznak hozzá pálinkát, azaz targyit. Ünnepeken, de meg általában is azokat az ételeket főzik, amiket a nem cigány, vagyis gádzsó szomszédok. A romák a vallást, a második anyanyelvet, az új hazát, a szokásokat környezetükből vették át – így aztán a konyhát is másolták. Érdekes, hogy a romáknak önálló gasztronómiájuk nincsen, vándorlásaik során mindegyik befogadó ország ételeit magukévá tették, de természetesen a saját szájízük szerint. Ez annyit jelent, hogy nincsenek szigorú receptek, a hozzávalókat meglehetőst szabadon variálják (hely és beszerzési lehetőségektől függően), valamint még az úgynevezett magyaros fűszerezéstől is erősebben ízesítik ételeiket. Mindenük a lecsó, nagyon kevés az az étel, melynek ne lenne szerves alkotórésze, ez a legtöbb húsfélével harmonizáló „sűrítetlen párolt főzelék”, természetesen cigányosan, hiszen rántott csirkét nokedlivel és lecsóval köríteni nagy bátorság, de a végeredmény önmagáért beszél.
A diákok által megálmodott rendezvényen szinte minden szakma képviseltette magát. Terítékre került a lecsó és a vakaró, de a divat, az ének és a vers sem maradhatott ki a sokszínű programból. Már gyermekként csodálattal figyeltem Balázs Jánost, aki a magyarországi cigány festészet és költészet úttörő egyénisége volt – meséli Botos Zoltán festőművész, aki Salgótarján cigányok lakta részén nőtt fel. Itt határozta el, hogy a Cigánydombról indult művészek szellemi hagyatékát méltó módon fogja ápolni. Ifj. Oláh Kálmán zongorista családba született és klasszikus zenésznek készült, de aztán jött a jazz és mindent megváltoztatott. Ma már a műfaj legígéretesebb tehetségei közé tartozik. Szaxofonjátékát számos formációban hallhatja a közönség, saját zenekarával pedig az évben szeretné első lemezét elkészíteni.
Fotó: Pexels
További híreink
2024. június 14.
A cigány képzőművészet kibontakozása a huszadik század elején kezdődik, majd a század utolsó harmadában Közép-Európában vesz nagyobb lendületet
2024. június 14.
Izgalmas, egzotikus világba repít az amatőr törökszentmiklósi festő tárlata
2024. június 13.
Mutasd meg, te hogyan látod a világot! – Budapesti Roma Nemzetiségi Fotópályázat gyerekeknek és fiataloknak!
2024. június 13.
Kiút a pokolból – megvalósul egy kisbéri roma író álma
2024. június 12.
Cigány népismereti vetélkedőt rendeztek az Ózdi Városi Könyvtárban
2024. június 12.
„A sok hívő mind egy szív, egy lélek volt" – Országos roma zarándoklat lesz Mátraverebély-Szentkúton